Evropský vědec číslo jedna skončil kvůli reakci EU na Covid-19
Mauro Ferrari odstoupil z prestižní funkce v Evropské radě pro výzkum, když se mu nepodařilo Brusel přesvědčit o nutnosti vytvořit proti nákaze koronavirem rozsáhlý vědecký tým.
Mauro Ferrari | Archiv
Nastoupil na Nový rok, ale dlouho nevydržel. Americký lékař italského původu Mauro Ferrari, průkopník nanomedicíny a známá postava na scéně výzkumu rakoviny, měl vést Evropskou radu pro výzkum po čtyři roky. V úterý odpoledne však doručil předsedkyni Evropské komise Ursule von der Leyenové svoji rezignaci.
„Evropská reakce na Covid-19 mě velmi zklamala,“ uvedl Ferrari v prohlášení pro deník Financial Times. „Do ERC jsem dorazil jako vášnivý stoupenec EU, ale krize můj názor zcela změnila. Ideály mezinárodní spolupráce však s nadšením podporuji i nadále.“ ERC vznikla v roce 2007 s cílem financovat nejlepší evropské vědce a ročním rozpočtem zhruba dvě miliardy eur. Okamžitě se stala jednou z nejprestižnějších agentur na světě.
„Nebývalá tragédie“
Profesor Ferrari uvedl, že jeho roztržka s Evropskou komisí začala počátkem března, „když se ukázalo, že pandemie může přinést tragédii nebývalých rozměrů“. V té době navrhl pro boj s onemocněním Covid-19 zřídit v rámci ERC speciální program. „V době, jako je tato, by měli mít nejlepší vědci na světě zdroje pro boj proti pandemii s novými léky, novými vakcínami, novými diagnostickými nástroji, novými behaviorálními dynamickými přístupy založenými na vědě, která by nahradila často intuitivní improvizaci politických vůdců,“ řekl.
Vědecká rada ERC, její řídící orgán, však tuto myšlenku jednomyslně odmítla. Ferrariho odpůrci řekli, že funkce ERC umožňuje financovat pouze výzkum „zdola nahoru“ navržený vědci, zatímco cíle rozsáhlejších programů stanovují političtí šéfové Unie. „Tvrdil jsem, že na takové jemnosti není ta správná chvíle,“ řekl Ferrari.
Jeho druhá šance přišla, když ho předsedkyně Evropské komise von der Leyenová požádala o konzultaci ve věci reakce na pandemii. Na její popud vypracoval plán, „k němuž významně přispěla“.
Zničen při dopadu
Takový postup však v Bruselu neprorazil. „Už jen samotná skutečnost, že jsem s ní přímo spolupracoval, rozpoutala politickou bouři,“ řekl Ferrari. „Návrh byl předán do různých úrovní správy Evropské komise. Tam, řekl bych, se při dopadu roztříštil.“
Evropská komise uvedla, že reakce na pandemii vznikala za přispění 50 probíhajících nebo dokončených projektů Evropské rady pro výzkum. Další opatření na úrovni EU zahrnovala podporu 18 produktů v oblasti výzkumu a vývoje a finanční podporu německé společnosti CureVac na vývoj vakcíny.
Úředníci EU uvedli, že ostatní členové vědecké rady ERC nesouhlasili s myšlenkou profesora Ferrariho zaměřit se na krátkodobou reakci na pandemii. K tomu jsou podle nich lépe vybaveny jiné struktury EU.
Nedostačující reakce
Americký lékař si stěžoval na „naprostou absenci koordinace zdravotnických přístupů jednotlivých členských zemí a na všudypřítomné jednostranné uzavření hranic“ v unii. Janez Lenarčič, evropský komisař pro řešení krizí, s ním částečně souhlasil. „Odpověď na italskou žádost o pomoc od ostatních členských států EU byla nedostačující,“ řekl v úterý novinářům v Bruselu, když představil plán vyslání lékařů a zdravotních sester z Rumunska a Norska do Itálie. „Ale teď se věci změnily.“
Ferrari se vrátí na Farmaceutickou univerzitu ve Washingtonu v Seattlu, kde si podržel i za svého evropského působení částečný úvazek.