Zapomenutý poklad z podzemí. V Česku se opět pěstují lanýže
Lanýže se v Česku kdysi pěstovaly i jedly. Nyní tradice pomalu ožívá a pěstování cenných hub chce legislativně ukotvit i stát.
Napojení lanýžového mycelia na kořeny sazenice stromu se projeví zbytněním kořínku, kterému se říká mykorhiza. Na vrcholcích mykorhiz je možné rozeznat bílé štětinky. To jsou právě vlákna mycelia lanýže. Podobné mykorhizy však vytváří celá řada dalších hub a mikroskopická identifikace druhu houby dle mykorhizy je poměrně obtížná. Přesnou identifikaci poskytuje genetický test. | Archiv
Z dálky lze slyšet hluk frekventované dálnice. Sem mezi lesy, pole a pastviny však zabloudí po uzounkých venkovských silničkách málokterý automobilista. Ač v zásadě nedaleko od hlavního města, je místo opravdu dobře skryto. A to je i účel. I redakce týdeníku Hrot musela přislíbit, že přesnou lokaci nevyzradí. Zdejší pozemek, zdánlivě nenápadná louka oplocená ohradníkem, by totiž v nepříliš vzdálené budoucnosti mohl v podzemí ukrývat poklad v hodnotě několika milionů korun, a lákat tak nenechavce.
Manželé Richard a Lenka Benešovi se pokoušejí na pozemku pěstovat lanýže a založit tradici gurmánské delikatesy v Česku. Nebo spíše znovu vzkřísit. Česko sice patří mezi houbařské velmoci a podle nejnovějších dat ministerstva zemědělství si každá domácnost loni donesla z lesů 5,95 kilogramu hub, že se pod povrchem může skrývat i houba, za kterou se na trhu platí až 15 tisíc korun za kilo, se však zapomnělo. Pro srovnání: kilo komerčně hojně pěstovaných žampionů stojí podle monitoringu Českého statistického úřadu kolem 83 korun.
Zhouba lanýžářství: války a mrazy
Podle mikrobiologa a předního tuzemského odborníka na lanýže Milana Gryndlera se přitom první písemná zmínka o lanýžích na českém území objevila v nejdříve latinsky a posléze i česky vydané knize Herbář neboli Bylinář lékaře a botanika italského původu Pietra Andrey Mattioliho z roku 1562. Ten zmiňuje podzemní „jelení hubky“ či „lanejše“. V 19. století si pak nejeden tuzemský šlechtic oslněn životním stylem francouzských aristokratů pořídil vlastní lanýžárnu.
Celý článek je dostupný předplatitelům týdeníku Hrot