Prodej elektřiny v předstihu vede k paradoxnímu jevu: když nastane útlum ekonomiky, ČEZ vyrábí a prodává s vyšším ziskem.
ČEZ | Tomáš Turek týdeník HROT
ČEZ má na mimořádně vysoké zisky v krizových časech štěstí. Dařilo se mu v roce 2009 a letos se historie opakuje.
Čistý zisk Skupiny ČEZ za první čtvrtletí v meziročním srovnání narostl o 43 procenta na 14,2 miliardy korun. Vedle vyšších prodejních cen vyrobené elektřiny se na růstu podílely i dvě položky, které běžné odběratele energie nepotěší - vyšší marže z prodeje a distribuce elektřiny českým domácnostem a firmám.
Konkrétně v oboru distribuce elektřiny narostl čistý zisk za první tři měsíce téměř o miliardu na 3,4 miliardy korun. Ještě výraznější skok se odehrál v oblasti prodeje elektřiny koncovým zákazníkům. Tady čistý zisk narostl třiapůlkrát na 1,18 miliardy korun. Podle vyjádření ČEZ v prezentaci pro investory a akcionáře stouply marže z prodeje energií zákazníkům v Česku o 0,5 miliardy korun, další půlmiliardu ČEZ vydělal navíc v Rumunsku, Bulharsku a Německu.
Nejvyšší podíl na vytvořeném zisku má výroba elektřiny z tradičních zdrojů (uhlí, jádro, voda, plyn) včetně velkoobchodního prodeje. ČEZ má výhodu, že letošní elektřinu prodal na burzách a dalších trzích v předstihu, průměrně po 45 eurech za megawatthodinu. Těží tak stále z růstu, který se na středoevropském trhu odehrál v minulých letech. Růst tržeb byl v prvním čtvrtletí oproti loňsku zhruba desetiprocentní, EBITDA povyrostla o 22 procent a provozní zisk o 36 procent.
ČEZ ve své prezentaci pro akcionáře a investory komentoval též dopad koronaviru na výsledky za celý rok. Na úrovni provozního zisku před odpisy (EBITDA) přijde skupina o tři až čtyři miliardy korun. Polovinu ztratí na nižší výrobě elektřiny a poklesu cen hnědého uhlí, druhou polovinu pak v oblasti distribuce a prodeje. Podle předběžných odhadů totiž jen v dubnu klesla spotřeba elektřiny v Česku o 11 procent.
Situace však není natolik vážná, aby ČEZ musel vytvářet opravné položky k hodnotě elektráren či dalšího majetku.