Unikátní český screening může výrazně prodloužit život nemocným s karcinomem slinivky
Slinivka (pankreas) je podlouhlá houbovitá žláza mezi žaludkem a páteří, dorůstající do velikosti patnáct centimetrů. Produkuje trávicí šťávy a hormony. | Shutterstock.com
O rakovině slinivky se hovoří jako o tichém zabijákovi. Velmi dlouho o ní pacient neví. A jakmile začne mít první viditelné potíže, je už pozdě. „Nádor slinivky vzniká deset až patnáct let. Problém je, že v okamžiku, kdy způsobuje obtíže, je již dost velký a naděje na úspěšnou léčbu jsou omezené,“ říká docent Ondřej Urban, předseda České gastroenterologické společnosti.
Smutnou realitou je, že nemoc si nevybírá. Na rakovinu slinivky umírají mladí i staří, peciválové i vrcholoví sportovci. Nakolik může člověk ovlivnit vznik nádoru, je i mezi vědci stále záhadou. „Jedná se o jeden z nejméně prozkoumaných karcinomů vůbec. Roli může hrát životospráva, obecně se hovoří o větším riziku mezi kuřáky a lidmi, kteří konzumují větší množství například uzenin či nezdravých potravin. Univerzální návod, jak této rakovině předcházet, ale neexistuje,“ říká legendární český onkolog, profesor Pavel Klener.
Tento velmi agresivní typ nádoru je proto dosud pro lékaře jednou z největších výzev. Neexistuje na něj žádný screeningový program, jaký máme k dispozici například pro rakovinu prsu u žen. Zachytit nádor včas je za dnešních podmínek prakticky nemožné. Lékaři po nasazení léčby (nejčastěji chemoterapie) pouze sledují, jak pacient postupně chřadne. A ulevují mu od bolesti až do smutného konce.
Celý článek je dostupný předplatitelům týdeníku Hrot